Stykningsdeler

=Stykningsdeler =

= Sau =




 * Bryst m/nakke: Lettsaltet kokekjøtt, fårikål, andre gryteretter
 * Bog: Fårikål, andre gryteretter, utbenet som stek
 * Kotelettkam: Koteletter
 * Side: Fårikål, pinnekjøtt, grillkjøtt, gryteretter
 * Mørbrad: Fårikål, grytestek, gryteretter
 * Lår: Uten ben til rull, rullestek, gryteretter

Næringsinnhold

Spiselig del: 83 % Vann: 45 % kJ: 1533 g Kalorier: 371 g Protein: 14 g Karbohydrater: 0 g Fett: 35 g Mettet fett: 16.5 g Enumettet fett: 11.6 g Flerumettet fett: 1.1 g

Partering Deles fra bakparten med et snitt mellom 6. og 7. ribbein regnet forfra.
 * __ Forpart __**


 * Saue/lammehode**


 * Brukes lettsaltet (og røkt) til smalahode


 * Sau-/lammebog**
 * Brukes til stek, frikassé, fårikål, kokt fersk, saltet eller røykt, og eventuelt tørket og brukt som ”fenalår”


 * Sau-/lammebryst og lammenakke**
 * Kokt fersk eller lettsaltet, til frikassé, fårikål, ragu og som innlegg i rull.
 * Saltet og tørket eller saltet, røykt og tørket til pinnekjøtt
 * Sprøstekt ferskt


 * __ Bakpart __**


 * Kotelettkam**
 * Helstekt og som lammekrone og koteletter


 * Sadel**
 * Helstekt, mutton chops, noisetter
 * Saue-/lammefileten brukes som filet sauté og som helstekt filet


 * Lår**
 * Stekt, bresert, kokt ferskt, lettsaltet eller lettsaltet og røykt, fenalår


 * Slagside**
 * Rulleskinn og innlegg i rull


 * Fjærkre **



Næringsinnhold i de forskjellige fjærfekjøttene: Kylling: Fett 13,6 % - Protein 18,6 % Kyllingfilet: Fett 0,6 – Protein 23,2 Høne: Fett 17,5 % - Protein 19,1 Hønsefilet: Fett 0,7 % - Protein 25 % Kalkun: Fett 13,8 % - Protein 19,8 % Kalkunfilet: Fett 0,5 % - Protein 25,1 % And: Fett 39,3 % - Protein 11,5 % Gås: Fett 33,6 % - Protein 15,9 %


 * Stykningsdeler **
 * Brystfilet og overvingekjøtt** er de fineste stykkene på fuglen og også den dyreste. Dette er fordi disse musklene blir lite brukt og har muskelen lite bindevev så er den svært mør. Det er den mindre aktive blodgjennomstrømmingen på grunn av manglende muskeltrening og dermed færre røde blodceller. Derfor er kjøttet lyst.


 * Overlår, underlår og småkjøtt** er det billigere delen av fjærkreet. Disse delene har mer bindevev enn brystkjøttet og er dermed seigere. Under koking blir bindevevet brutt og dermed mørt. Blodgjennomstrømmingen er større i lårkjøttet enn i brystkjøttet og da blir det flere røde blodceller og lårkjøttet får en mørkere farge.


 * Kjøtt til farse** er den billigste delen av fjærkreet. Etter du har tatt vekk de andre stykningsdelene så bruker du resten av skroget. Du bearbeider skroget sammen med halsen i en mekanisk beinseparator.